Home » 2020
Yearly Archives: 2020
11.11 Orientalistikaringis Mart Tšernjuk “Konfutsius kinolinal”
Tuntud hiina kirjanik Lin Yutang (1895-1976) on öelnud, et konfutsianismi kõige olulisem omadus on poliitika ja eetika vahelise eraldusjoone kaotamine. Konfutsiuse (551-479 e.m.a) ideaaliks oli kõlblusel rajanev poliitiline kord. Ta uskus, et kõlbeline inimene, kes elab elu lihtsas tões ja aususes, toob maailma rahu ja korra. Seepärast peab kõlbeline inimene uurima oma südant ja tegema kindlaks, ega seal ole põhjust enesesüüdistuseks, ning sedagi, ega tema peas ole kurje mõtteid.
XXXII orientalistikapäevad 18.-19. septembril 2020
![](https://www.eao.ee/wp-content/uploads/2020/09/Orientalistikapaeva_kon_valmis_001-scaled.jpg)
reede, 18. september 2020
11.15-11.30 Konverentsi avamine: Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi presidendi avakõne
11.30-12.00 Mart Tšernjuk Isest, isetusest ja iseeneslikkusest Zhuang-Zi näitel
12.00-12.30 Frank Jüris Hiina tõusu mõju Eesti sise- ja välispoliitikale
12.30-13.00 Kadri Jõgi eSvatiini Kuningriik
13.00-13.30 vaheaeg
13.30-14.00 Peeter Espak Mis on ja mis ei ole Lähis-Ida jumal
14.00-14.30 Ülo Valk Jumalanna manipulatsioonid Kirde-India templilegendides
14.30-15.00 Andreas Johandi Sotsiaalse tõrjutuse motiiv Iiobi raamatus ja Vana-Lähis-Ida kirjanduses
15.00-15.30 vaheaeg
15.30-16.00 Leho Rubis Kirjeldamatu kujutamine. Kas Virgunu kujutis tähistab ajaloolist isikut?
16.00-16.30 Harri Ints Yongey Mingyur Rinpoche – kaasaegne tiibeti budismi õpetaja
16.30-17.00 Kerti Tergem Raamatuesitlus: Chögyam Trungpa ja Alan Watts
laupäev, 19. september 2020
11.15-11.45 Henn Käärik Professor Tarmo Kulmar – 70
11.45-12.15 Märt Läänemets Humanistlike baastekstide mõistest nii- ja naapidi
12.15-12.45 Andres Herkel Sõltuvusliku tekkimise käsitlemisest Nāgārdẑuna „Mūlamadhjamakakārikās“
12.45-13.15 Teet Toome Karma Lootossuutras
13.15-14.00 vaheaeg
14.00-14.30 Vladimir Sazonov Malta eelajaloolised templid ja Lähis-Ida motiivid
14.30-15.00 Sirje Kupp-Sazonov Kaks värvikat säutsujat – USA president Donald Trump ja Iraani president Hassan Rouhani
15.00-15.30 Siim Mõttus Kahepäise kotka juured
15.30-16.00 vaheaeg
16.00-16.30 Margit Juurikas Lapsepõlv nō-näitleja elukestvas õppes
16.30-17.00 Viktor Korrovits ja Alver Aria Islami kauplemiseetikast
17.00-17.30 Tarmo Kulmar Garcilaso kroonika, Libro II, Capitulo 2: Inkad uskusid Ainsat Jumalat, meie Issandat. Mida sellest teatest arvata?
Helen Loiti ja Leho Rubise näitus “Tajude allikas”
19. augustil kell 17.00 avatakse Tartu Jakobi galeriis (Jakobi 52) Leho Rubise ja Helen Loiti näitus „Tajude allikas“. Ülespanek toob ühisesse ruumi kaks erinevat võimalust kujutada tavateadvusest erinevat meeleseisundit kui me maailma tajumise allikat. Näitus toimub koostöös Eesti Akadeemilise Orientaalseltsiga, Eesti Teaduste Akadeemia toetusel.
Leho Rubis lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli maali osakonna ning kaitses 2010. aastal TÜ kunstiajaloo osakonnas teadusmagistri kraadi magistritööga „Kaanonite teke ja areng india budistlikus kunstis“. Tema viimaste aastate jooksul erinevates meediumites (maal, installatsioon/maakunst, video) loodud teoste fookus on inimese teadvuse seisunditel ning tajuväljadel avalduval. https://lehorubis.my-free.
Helen Loit lõpetas 2013. aastal Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide maali eriala. 2018. aasta sügisel õppis ta Indias, Dharamsalas, Centre for Living Buddhist Art kunstikeskuses traditsioonilist tiibeti budistlikku tankamaali ning lõpetas 2020. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna religiooniuuringute magistriõppe cum laude projektiga „Tiibeti budistliku tankamaali loomisprotsess ja kaanon“.
Üritus on leitav ka Facebookis: https://www.
![](https://www.eao.ee/wp-content/uploads/2020/08/Plakat-logoga-scaled.jpg)
Ilmunud on Idakiri 2019
Ilmunud on EAO aastaraamatu “Idakiri” uus number!
SISUKORD
Zhuāng-Zǐ I peatükk „Lenneldes-hõljeldes“
Tõlkinud ja kommenteerinud Mart Tšernjuk
Keskmise tee juurvärsid (Mūlamadhyamakakārikā, I–V)
Tõlkinud ja kommenteerinud Andres Herkel
Petseri Buddhast ja tema autorist
Mait Talts
Vaimude tund nō-teatri laval: peategelase identiteet ja ebareaalsus uutes näidendites
Maret Nukke
Ibn Taimiyya alaviitide vastane fatvaa
Tõlkinud ja kommenteerinud Üllar Peterson
Märkusi Iraani Islamivabariigi põhiseaduse hübriidsest iseloomust
Lidia Leontjeva
Kuningas Anitta tekst
Tõlkinud ja kommenteerinud Vladimir Sazonov
Hiina etnoloogilise ja keelelise ajaloo ülevaade
Gao Jingyi
Eestis ilmunud Ida-kirjandus